Piše: C.R., STA
Ukrajina bo lahko Mednarodnemu kazenskemu sodišču (ICC) v obravnavo izročala ruske osumljence vojnih zločinov, če sojenja v Ukrajini iz pravnih razlogov ne bi bilo mogoče izvesti, četudi Rusija ni članica ICC, je po poročanju francoske tiskovne agencije AFP dejal glavni tožilec ICC Karim Khan.
Rusija se namreč ni želela pridružiti ICC, ki je bilo leta 2002 ustanovljeno za namen obravnave kaznivih dejanj na mednarodni ravni, vključno z vojnimi zločini, zločini proti človečnosti in genocidom.
“Pravno gledano to ne bi predstavljalo ovire za našo pristojnost, če bi obstajal razlog, zakaj ta sojenja ne bi mogla potekati v Ukrajini,” je dejal Khan na današnji novinarski konferenci v Haagu, na sedežu agencije EU za pravosodno sodelovanje Eurojust.
Mednarodno kazensko sodišče je sicer kmalu po ruski invaziji začelo lastno preiskavo zločinov v vojni v Ukrajini, vendar si po Khanovih besedah želi, da bi Ukrajina osumljence sama privedla pred sodišče, kjer je to mogoče.
Khan ob tem ni želel povedati, kdaj bo ICC vložilo prve obtožnice. Dejal je le, da bodo počakali, dokler ne bo dovolj dokazov. “Napredujemo in smo osredotočeni, vse bom sporočil ob pravem času,” je dodal glavni tožilec ICC.
V Kijevu so zaradi zločinov, storjenih med rusko invazijo, obsodili že deset ljudi, pa je povedal ukrajinski generalni tožilec Andrij Kostin. Skupno je obtoženih 186 oseb, večinoma v odsotnosti, v 45 primerih so bile preiskave že zaključene in predane sodišču.
Ukrajina bo medtem vložila tudi obtožnico za vojne zločine med ruskim bombardiranjem ukrajinskih mest v preteklih dneh.
“Zadetki vsake rakete in brezpilotnega letala, vsaka škoda na civilni infrastrukturi, vsak Ukrajinec, ki je bil ubit ali ranjen v teh raketnih napadih, vse to je dokumentirano in sproženi so bili kazenski postopki,” je dejal Kostin.
Po podatkih agencije Eurojust je bilo medtem v drugih državah sproženih še dodatnih 20 preiskav vojnih zločinov, storjenih med vojno v Ukrajini.
Pravosodni ministri EU o oblikovanju sodišča za pregon vojnih zločinov v Ukrajini
Pravosodni ministri EU so se danes na zasedanju v Luksemburgu seznanili z aktivnostmi za ustanovitev posebnega sodišča za pregon vojnih zločinov v Ukrajini.
Ministri so na zasedanju obravnavali boj proti nekaznovanosti v zvezi z zločini, storjenimi v okviru ruske invazije v Ukrajini. To vključuje podporo preiskavi in pregonu vojnih zločinov in drugih najhujših kaznivih dejanj ter ukrepe za zagotovitev popolnega izvajanja sprejetih individualnih in gospodarskih sankcij.
![](https://relaxed-bose.23-88-74-86.plesk.page/wp-content/uploads/2022/10/evropska_komisija_zasedanje_FOTO_EU-300x200.jpg)
Ministrica Švarc Pipan je izpostavila aktivno sodelovanje Slovenije pri pripravi nove konvencije o mednarodnem sodelovanju pri preiskovanju in pregonu genocida, zločinov proti človečnosti, vojnih zločinov in drugih mednarodnih zločinov, ter napovedala diplomatsko konferenco, ki bo potekala maja 2023 v Ljubljani.
Ministri so na današnjem zasedanju razpravljali tudi o izobraževanju v pravosodju in njegovem vplivu na učinkovitost pravosodja in vladavino prava, dotaknili so se tudi spoštovanja temeljnih pravic v času kriz in osnutka nove direktive na področju okoljske kriminalitete. Ta naj bi obstoječo zakonodajo nadomestila z ambicioznejšo, ki bo opredelila nova kazniva dejanja zoper okolje in več podrobnosti o sankcijah, ter uvedla ukrepe za pomoč osebam, ki prijavijo kazniva dejanja.